See Eesti standardi alusfail on abiks standardi koostajale algupärase standardi vormistamisel ja küljendamisel.
Alusfailis on osaliselt täidetud standardi n-ö standardosa ja antud juhised standardi põhiosa koostamise hõlbustamiseks. Olulise esiletoomiseks oleme kasutanud järgmisi värvikoode: punased tekstilõigud täidab Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus; rohelised tekstilõigud on soovitused, mis tuleb koostajal asendada asjakohase tekstiga standardi koostamisel. Palume järgida, et teksti sisestamisel säiliks alusfailis esitatud vorming, kasutades failis antud laadimääratlusi
(1.–7. taseme pealkirjad põhitekstis, joonise ja/või tabeli pealkiri, lisa 1.–4. taseme pealkirjad, märkuse ja/või näite tekst, erinevad loendid, terminite ja valemitega seotud laadid). Laadimääratlus „Tekst“ on kõigi standardiosade sisulõikude tekstivorming. Standardikavandi täielik vormistamisjuhend on EVS Juhend 4:2021, mis on tasuta allalaaditav meie veebileheküljelt www.evs.ee. Küsimuste korral ja abi saamiseks standardi koostamisel palume pöörduda Teie standardimiskoordinaatori poole. EVS

PEALKIRI

Alapealkiri

Osa X: Pealkiri

Title

Subtitle

Part X: Title

EESTI STANDARDI EESSÕNA

See Eesti standard on

[koostatud esimest korda / standardi EVS XXX:XXXX uustöötlus];

jõustunud sellekohase teate avaldamisega EVS Teataja 202X. aasta ................kuu numbris.

Standardi koostamise ettepaneku on esitanud [tehniline komitee EVS/TK nr „Pealkiri“ või organisatsioon], standardi koostamist on korraldanud Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus ning rahastanud / osaliselt rahastanud [...].

Standardi on koostanud [EVS/TK nr, töörühm, organisatsioon vm], kavandi ekspertiisi on teinud [EVS/TK nr, eksperdi nimi vm], standardi on heaks kiitnud [EVS/TK nr, EVS/PK nr, organisatsioon vms].

[Standardi avaldamisega seotud lisainfo: olulised muudatused võrreldes asendatud standardiga; koostamise aluseks olnud standardid vm dokumendid jne].

Standardisarja EVS XXX kuuluvad järgmised standardi osad:

Osa 1: .............;

Osa 2: …………

Standardi mõni osa või mõni standardis kirjeldatud lahendus võib olla patendiõiguse objekt. EVS ei vastuta sellis(t)e patendiõigus(t)e väljaselgitamise ega selgumise eest.

Tagasisidet standardi sisu kohta on võimalik edastada, kasutades EVS-i veebilehel asuvat tagasiside vormi või saates e-kirja meiliaadressile standardiosakond@evs.ee.

ICS nr; nr

Vajaduse korral teave standardi koostamise aluseks olevate dokumentide säärasel viisil kasutamise lubade kohta.

Standardite reprodutseerimise ja levitamise õigus kuulub Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskusele

Andmete paljundamine, taastekitamine, kopeerimine, salvestamine elektroonsesse süsteemi või edastamine ükskõik millises vormis või millisel teel ilma Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse kirjaliku loata on keelatud.

Kui Teil on küsimusi standardite autoriõiguse kaitse kohta, võtke palun ühendust Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskusega:

Koduleht www.evs.ee; telefon 605 5050; e-post info@evs.ee

SISUKORD

SISSEJUHATUS	4

1	KÄSITLUSALA	5

2	NORMIVIITED	5

3	TERMINID JA MÄÄRATLUSED	5

3.1	Alapealkiri (terminirühm)	5

4	STANDARDI PÕHIOSA	5

4.1	Pealkiri	6

4.2	Pealkiri	6

Lisa A (normlisa/teatmelisa) Pealkiri	7

Lisa B (normlisa/teatmelisa) Pealkiri	8

Kirjandus	9

Sisukord on vajalik, kui see hõlbustab standardi kasutamist. Sisukord moodustub automaatselt, kui pealkirjade laadid on valitud laadivalikust (1. taseme pealkiri, 2. taseme pealkiri jne).

Sisukorras ei esitata termineid peatükist „Terminid ja määratlused“ ega lisade jaotisi.

Sisukorras peab reavahe olema 6, v.a ühe peatüki alla kuuluvate pealkirjade puhul, mille reavahe on 0. Tabelduskoht peab kõigil sisukorra punktidel olema sama.

JOONISTE LOETELU / TABELITE LOETELU

SISSEJUHATUS

Vajaduse korral koostatakse standardile sissejuhatus, kus põhjendatakse standardi koostamise vajadust ning kommenteeritakse standardi sisu. Sissejuhatus ei tohi sisaldada nõudeid.

Peatükki „Sissejuhatus“ ei nummerdata. Kui sissejuhatust on vaja omakorda liigendada, tähistatakse selle jaotised numbritega 0.1, 0.2 jne. Sissejuhatuses vajalikud tabelid, joonised ja joonealused märkused nummerdatakse tavalisel viisil, alustades ühest.

KÄSITLUSALA

See Eesti standard rakendub …. / Selles Eesti standardis määratakse / kirjeldatakse / antakse juhised / määratletakse …

„Käsitlusalas“ määratakse standardimisobjekt ning osutatakse standardi kasutusvaldkonnale. „Käsitlusala“ ei tohi sisaldada nõudeid, soovitusi ega lubasid. „Käsitlusala“ on standardi kohustuslik peatükk ja kannab järjekorranumbrit 1.

NORMIVIITED

Allpool nimetatud dokumentidele on tekstis viidatud selliselt, et nende sisu kujutab endast kas osaliselt või tervenisti selle dokumendi nõudeid. Dateeritud viidete korral kehtib üksnes viidatud väljaanne. Dateerimata viidete korral kehtib viidatud dokumendi uusim väljaanne koos võimalike muudatustega.

Peatükis „Normiviited“ antakse nende normdokumentide loetelu, millele on viidatud selliselt, et nende sisu kujutab endast kas osaliselt või tervenisti selle dokumendi nõudeid, ning mis on standardi kasutamisel vajalikud. „Normiviited“ on standardi kohustuslik peatükk ja kannab järjekorranumbrit 2. Seda peatükki ei liigendata ning see esineb standardis ühe korra. Dokumendid peavad loetelus olema rühmitatud tähestikulises järjestuses järgmiselt: Eesti standardid ja Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse poolt kättesaadavaks tehtud standardilaadsed dokumendid; rahvusvahelised standardid; teiste riikide standardid ja muud dokumendid (nt õigusaktid).

Kui normiviited puuduvad, tuleb kasutada lauset „Selles dokumendis ei ole normiviiteid“.

TERMINID JA MÄÄRATLUSED

Dokumendi rakendamisel kasutatakse allpool esitatud termineid ja määratlusi.

Selles peatükis esitatakse standardis kasutatud terminite määratlused (sisuseletused) ja/või viidatakse vastavale terministandardile. „Terminid ja määratlused“ on standardi kohustuslik peatükk ja kannab alati järjekorranumbrit 3. Seda peatükki võib liigendada ja see esineb standardis ühe korra.

Kui terminid ja määratlused puuduvad, tuleb kasutada lauset „Selles dokumendis ei ole terminite ja määratluste loetelu“.

Alapealkiri (terminirühm)

3.1.1

termin (soovitavalt ka inglise keeles)

termini määratlus

3.1.2

termin (soovitatavalt ka inglise keeles)

termini määratlus

standardi põhiosa

See on standardi tähtsaim osa, mille liigenduse, pealkirjad ja sisu määravad standarditav objekt ning standardi liik.

Pealkiri

Standardid võivad olla sisult ja pikkuselt väga erisugused. Sellest olenevalt jagatakse standard osadeks, peatükkideks ja jaotisteks.

Tekst koosneb peatükkidest ja need tuleb nummerdada araabia numbritega alates ühest. Peatükk jaguneb jaotisteks ja nende numeratsioon peab olema peatükki läbiv. Jaotise järjekorranumber peab sisaldama peatüki järjekorranumbrit ja sellele järgneb jaotise järjekorranumber. Jaotise numbrile järgneb tavaliselt pealkiri; teksti selgemaks liigendamiseks ja viitamise hõlbustamiseks võib numbrid lisada ka tekstilõikudele.

Jaotis võib omakorda olla jaotatud madalama taseme jaotisteks, mille nummerdamine käib sama skeemi järgi: peatüki ja jaotise järjekorranumber, millele järgneb madalama taseme jaotise järjekorranumber. Sellist jaotamist võib jätkata, kuid liigsest jaotamisest tuleks siiski hoiduda.

Jaotist ei tohi jaotada, kui seal on ainult üks sama tasemega jaotis. Samuti ei tohi peatüki pealkirja järel olla enne järgnevat jaotist nummerdamata lõiku, v.a „Terminite ja määratluste“ peatükis.

NÄIDE 1	Jaotist 1.1 ei saa jaotada madalama taseme jaotiseks 1.1.1, kui puudub jaotis 1.1.2.

NÄIDE 2	Peatüki 4 pealkirja järel ei tohi olla enne jaotist 4.1 nummerdamata lõiku.

Pealkiri

Standardi laused peavad olema võimalikult lühikesed ja loogilised, et nende sisu oleks igale selle valdkonna asjatundjale üheselt arusaadav. Standardi tekstis tuleb järgida eesti kirjakeele normi. Vältida tuleb kõnekeelsete väljendite ja võõrsõnade kasutamist, v.a siis, kui need on terministandardiga ette nähtud.

Stiili ja terminoloogia ühtsus peab säilima nii ühe standardi ulatuses kui ka seotud standardites.

Vältimatute/kohustuslike nõuete korral tuleb kasutada väljendeid „tuleb“, „peab“, „on lubatud ainult“, „on kohustuslik“, „on vajalik“, „ei tohi“, „ei tule“, „pole lubatud“.

Kui on vajalik näidata, et mitme võimaliku variandi seast on üks eriti sobiv (soovitatav) ilma teisi välistamata või kui kindel tegevussuund on eelistatavam või kui mingi võimalus/tegevussuund on taunitav, kuid mitte keelatud, tuleb kasutada väljendeid „tuleks“, „peaks“, „on soovitatav“, „ei tuleks“, „ei tohiks“, „pole soovitatav“.

Väärtuste lubatud hälvete märkimisel tuleb kasutada väljendeid „ei tohi ületada / ei tohi olla suurem“, „ei tohi olla väiksem / ei tohi olla alla“.

Standardi tekstis, välja arvatud valemites, tabelites ja joonistel, ei tohi kasutada

läbimõõdu tähistamiseks märki Ø, vaid tuleb kasutada sõna „läbimõõt“ või „diameeter“;

ilma arvväärtusteta matemaatilisi märke > (suurem), < (väiksem), = (võrdne), ≥ (suurem või võrdne),
≤ (väiksem või võrdne), tähist nr (number) ja ühikute tähiseid;

füüsikaliste suuruste nimetuste asemel tähiseid, näiteks m (mass).

(normlisa/teatmelisa)
Pealkiri

Pealkiri

Lisad jaotatakse normlisadeks ja teatmelisadeks. Igale lisale tuleb standardi tekstis viidata. Lisa võib olla graafiline teave, suuremahulised tabelid, arvutused, seadmete kirjeldused jne.

Normlisa on standardi lahutamatu osa, mis kasutusmugavuse parandamiseks asub viimase põhiosa peatüki/jaotise järel ning mille järgimine on standardi täieliku rakendamise seisukohast kohustuslik ja millele standardi sisutekst viitab.

Teatmelisas antakse lisateavet mõne standardis käsitletava küsimuse kohta. Teatmelisad võivad sisaldada valikulisi nõudeid. Näiteks võib katsetusmeetod, mis on valikuline, sisaldada nõudeid, kuid neid nõudeid pole sellele standardile vastamiseks vaja täita.

Seda, kas lisa on normlisa või teatmelisa, tuleb nimetada lisa pealkirjas ja sisukorras. Igal lisal peab olema pealkiri. Lisad tuleb tähistada tähestikulises järjestuses ladina suurtähtedega. Lisa pealkirja ja sellele järgneva lõigu vahe peab olema 28 punkti.

Lisade tekst jaotatakse samal põhimõttel kui põhiosa tekst. Lisa jaotistele, tabelitele, joonistele ja valemitele antud järjekorranumbritele peab eelnema lisa tähistav täht, näiteks lisa A jaotise tähis „A.1.2“. Lisa jaotiste numeratsioon on lisa läbiv. Iga lisa puhul algab numeratsioon jälle ühest, näiteks lisade A ja B jaotisi tähistatakse kui A.1.1 ja B.1.1.

Pealkiri

MÄRKUS	See on märkuse näide.

Pealkiri

Pealkiri

Pealkiri

(normlisa/teatmelisa)
Pealkiri

Kirjandus

[1]	teose tähis ja/või pealkiri.

[2]	teose tähis ja/või pealkiri.

Peatükis „Kirjandus“ esitatakse dokumendid, millele on tehtud teatmeline viide või mida kasutati ainult standardi koostamisel. „Kirjanduses“ ei esitata „Normiviidete“ peatükis toodud dokumente. Kirjanduse loetelu vormistatakse tähestikulises järjekorras ja iga sissekande ette lisatakse järjekorranumber.